![Hanstholm Havn](/_next/image?url=%2F_next%2Fstatic%2Fmedia%2Fhanstholm-havn-tematop.2637f222.png&w=750&q=75)
![Optimismen blomstrer i Hanstholm Havn](/_next/image?url=https%3A%2F%2Fadmin.dknyt.dk%2Ffileupload2%2F145%2F145688%2Fimg-8079-large.jpg&w=3840&q=75)
Optimismen blomstrer i Hanstholm Havn
Det er kun lidt over fem måneder siden, at den norsk-danske koncern Integrated Wind Solutions (IWS) første Construction Service Operation Vessels (CSOV) anløb Hanstholm Havn, og havnen fik sin første del af offshore vindaktiviteter. Og der er en fast tro på, at der er mere på vej.
- Jeg tror, vi kommer til at se øget vindaktivitet indenfor de næste et til to år inden for O&M og marshalling, fortæller havnechef Søren Zohnesen og uddyber, at det ikke er et fast servicecenter:
- Det vil være de store CSOV’er, der ligger ude ved vindmøllerne et par uger.
Og der er mere i vente om et par år.
- Vi ved, at området kommer til at vækste fra 2026. Vi kan se, at der bliver bestilt mange af CSOV’erne hos rederierne, siger Søren Zohnesen.
Flere muligheder
Muligheden for et decideret servicecenter ligger ikke lige i kortene, men det kan ikke udelukkes.
- Det kan komme til at ændre sig, når der kommer flere offshore parker. Der er godt nok ikke projekteret nogle i vores del af Nordsøen. Men det er der i Norge, hvor vi ligger lige så tæt på, siger han.
De andre umiddelbare muligheder inden for vind ser han også.
- Ellers ser vi som sagt på marshalling indenfor vind og klargøring og pre-assembling samt mellemlagring, forklarer havnechefen.
Et forretningsområde der ellers virkede at være tabt for havnen, er tilbage på kortet.
- Vi kigger stadigvæk på CCS, og vi ser ikke andre havne som konkurrenter. Der skal nok blive nok til alle. Vores case er helt forskellig fx fra den, de arbejder på i Hirtshals. Det er projekterne ”Jammerbugt” og ”Ines”, hvor vi har vores potentiale, fortæller Søren Zohnesen og forklarer, hvordan det skulle foregå:
- CO2’en skulle komme hertil i et skib, og så ud i lagring i en rørledning. Det er potentialet for importmuligheder.
Gælden
Gælden på i omegnen af 500 mio. kr. har Thisted Kommune afdragsfrihed på i en femårig periode, og der er cirka tre et halvt år tilbage af afdragsfriheden. Det er ikke noget, som havnechefen frygter.
- Vi har en god fornemmelse med at få gjort havnen økonomisk bæredygtig. Vi er ikke i mål endnu, men vi er godt på vej. Det er noget, som vi har fokus på hele tiden. Der er også en god politisk opbakning til havnen og dens udvikling fra politisk hold, forsikrer Søren Zohnesen.
Nu er havnen kommunal, men det kan ændre sig igen i fremtiden.
- Uanset hvordan vi kommer videre med havnen, om den forbliver en kommunal havn eller ej, så kommer det til at styrke os at have været så tæt på ejeren. Når det nu ikke kan være anderledes, siger Søren Zohnesen, der har været med havnen i overgangsperioden fra selvstyrehavn til kommunal havn på grund af gælden.
Oplevelsesøkonomi og turisme
Sidste år fyldte en meget omdiskuteret ulovligt opført surfercafe, hvor serieiværksætteren Rasmus Fejerskov måtte lukke sin cafe på havnens areal. Den slags hører ikke permanent hjemme på havnen.
- Jeg ser det ikke som et forretningsben for en erhvervshavn, men vi forsøger at skabe gode rammer for turisterne. Det betyder, vi kommer ikke til at lave turisttrækplastre på havnen, siger han og åbner en mulighed:
- Jeg vil gerne den konstruktive dialog, alt der er midlertidigt og nemt at håndtere. Det kunne være noget som en pop-up restaurant, streetfood eller et marked.